![Poruchy spánku](https://studenti.porodnice.cz/sites/default/files/styles/standard_node_detail_primary_img/public/images/2017-03/placici_dite.png?itok=kQxN_GRz)
Poruchy spánku jsou velmi časté – vyskytují se až u 20–30 % dětí starších 3 let. Existuje několik různých poruch spánku: nespavost (odborně insomnie), porucha cirkadiánního rytmu, nadměrná denní spavost, abnormní pohyby ve spánku, poruchy dýchání ve spánku a tzv. parasomnie, tvořící skupinu nepřirozených stavů doprovázejících spánek, usínání či probouzení.
Věk kojenecký a batolecí má svá specifika. Podle některých vědeckých pozorování se nespavost v kojeneckém věku (odborně insomnie z naučených asociací při usínání a z nedostatku režimu/ behaviorální insomnie kojeneckého věku, vyskytuje u 30–50 % kojenců po 6. měsíci věku a v 15–20 % přetrvává až do věku batolecího.
Kvalita spánku v kojeneckém a batolecím věku je více než v jiném období ovlivněna režimem usínání, protože nejvíce závisí na interakci rodiče – dítě.
K časté poruše spánku v tomto období přispívá několik okolností:
- kojenec se během noci častěji budí, protože má více spánkových cyklů, mezi nimiž fyziologicky dochází ke krátkému probouzení (6–9krát za noc). Pokud se kojenec naučí usínat sám bez dopomoci rodičů a bez specifických podmínek, usne během nočního probouzení opět sám a rodičům toto a další probuzení nesignalizuje křikem
- v kojeneckém věku probíhá několik specifických fází psychologického i motorického vývoje dítěte
- spánek se přechodně zhoršuje v době tzv. úzkosti 8. měsíce, dále v době rychlého motorického vývoje (9.–12. měsíc života) a v období rozvoje fyziologické separační úzkosti (období mezi
9.–14. měsícem a 18. měsícem – 2,5. rokem života) - způsob výživy je v tomto věku odlišný. Některá vědecká pozorování poukazují na vyšší frekvenci buzení u kojených dětí (až 2krát větší)
Porucha spánku z naučených asociací a z nedostatku režimu při usínání
Večerní usínání je spojeno s činnostmi vytvářejícími nežádoucí asociace, které dítě následně vyžaduje i při nočních probuzeních. Jsou jimi například osvětlená místnost, chování v náručí, houpání či kojení/sání ze savičky apod. Chronické problémy s nespavostí dítěte způsobují spánkovou deprivaci matky se všemi důsledky.
Autor: prof. MUDr. Tomáš Honzík, PhD. a prof. MUDr. A. Pařízek, CSc.
Kniha o těhotenství, porodu a dítěti, Galén, Praha 2015